![Page 1: Unitat didàctica sobre genètica mendeliana per a 2n de](https://reader036.vdocuments.co/reader036/viewer/2022080300/62e8904b328f173d3b6cd71f/html5/thumbnails/1.jpg)
Unitat didàctica sobre genètica
mendeliana per a 2n de Batxillerat
Autores: LAIA LLASERA SELGA
LAURA MORENO MACIAS
Tutor: MIQUEL NISTAL Mentor del centre: FERRAN MARTÍNEZ INS CAL GRAVAT (MANRESA)
MÀSTER DE FORMACIÓ DEL PROFESSORAT DE SECUNDÀRIA.
ESPECIALITAT CIÈNCIES NATURALS.
CURS 2017-2018
![Page 2: Unitat didàctica sobre genètica mendeliana per a 2n de](https://reader036.vdocuments.co/reader036/viewer/2022080300/62e8904b328f173d3b6cd71f/html5/thumbnails/2.jpg)
ÍNDEX 1. Presentació Seqüència didàctica 3
2. Programació SD 3
2.1. Nivell, cicle , matèria 3
2.2. Context 4
2.2.1. Context d’aprenentatge 4
2.2.2. Context d’aplicació 4
2.3. Treball per competències 4
2.3.1. Competències transversals 4
2.3.2. Competències d’àmbit cientificotècnic 5
2.4. Objectius d’aprenentatge 5
2.4.1. Objectius Conceptuals 5
2.4.2. Objectius Procedimentals 5
2.4.3. Objectius Actitudinals 6
2.5. Continguts i consideracions al voltant dels continguts 6
2.5.1. Què han fet abans 6
2.5.2. Idees prèvies 6
2.5.3. Que faran després 7
2.6. Seqüència didàctica 7
2.7. Criteris d’avaluació 7
2.8. Criteris generals d’atenció a la diversitat 7
2.9. Connexió amb altres matèries 8
3. Material d’aula 9
![Page 3: Unitat didàctica sobre genètica mendeliana per a 2n de](https://reader036.vdocuments.co/reader036/viewer/2022080300/62e8904b328f173d3b6cd71f/html5/thumbnails/3.jpg)
1. Presentació Seqüència didàctica
Aquesta seqüència didàctica consta de 5 sessions en les quals es treballarà la Genètica
Mendeliana en l’assignatura de Biologia de 2n de Batxillerat de l’Institut Cal Gravat de
Manresa (Bages). Com que aquest és un temari donat a Biologia de 1r de Batxillerat, en
aquestes sessions es faran exercicis per fer aflorar el coneixement obtingut en el curs
anterior i agafar pràctica en exercicis sobre Genètica Mendeliana per l’examen de les
PAAU.
El principal objectiu d’aquesta seqüència didàctica és aprendre a resoldre els exercicis de
selectivitat sobre Genètica Mendeliana a partir d’una base d’orientació que aniran construint
els alumnes durant les sessions i que al final posaran a prova la seva utilitat en un examen.
D’aquesta manera es vol trobar una metodologia per resoldre aquests exercicis que els sigui
útil per les PAAU i així fomentar la autoregulació del coneixement.
Com que no s’introduiran nous conceptes, ja que són sessions de repàs del temari tractat
en el curs anterior, hem volgut encarar la seqüència didàctica a la gestió de l’aula. Durant la
fase d’observació d’aquest grup de 10 alumnes, vam observar que només rebien classes
magistrals i vam creure que introduir activitats on haguessin d’interactuar més entre ells els
podria ser beneficiós, primer per sortir de la rutina de les classes més magistrals i segon,
perquè al ser un tema on han de rescatar el coneixement que ja tenen, l’autoregualció i
col·laboració entre companys és beneficiosa a la hora de distingir conceptes ben arrelats
dels que encara necessiten aprofundir-hi més.
Les sessions estan englobades en la celebració d’un congrés de genètica mendeliana i com
a resultat final hauran de fer un article científic on desenvolupin una metodologia per
resoldre de manera sistemàtica els problemes de genètica mendeliana.
2. Programació SD
2.1. Nivell, cicle , matèria
La seqüència didàctica següent està dissenyada per un grup de l’optativa de Biologia del
segon curs del Batxillerat cientificosanitari.
El contingut curricular de la seqüència didàctica està repartit entre el currículum de 1r i 2n
de Batxillerat de manera que els continguts del primer curs es tractaran a mode de repàs de
cara a l’examen de selectivitat i es relacionaran amb els conceptes nous, continguts en el
temari del segon curs. Tots els continguts tenen relació amb la genètica mendeliana i la
resolució de problemes herència genètica.
La seqüència didàctica constarà de 5 sessions d’una hora.
![Page 4: Unitat didàctica sobre genètica mendeliana per a 2n de](https://reader036.vdocuments.co/reader036/viewer/2022080300/62e8904b328f173d3b6cd71f/html5/thumbnails/4.jpg)
2.2. Context
2.2.1. Context d’aprenentatge
La seqüència es desenvolupa entorn al Congrés sobre genètica Mendeliana: Optimització
en resolució de casos de genètica Mendeliana. Els alumnes representen que són experts en
genètica mendeliana i se’ls proposa participar en aquest congrés per trobar una
metodologia per optimitzar la resolució de casos relacionats amb genètica mendeliana i fer
un article científic. Primerament es farà un repàs de les bases de la genètica mendeliana
per determinar l’ordre dels signants de l’article científic i a continuació hauran de resoldre
diversos casos per anar dissenyant la metodologia de resolució.
2.2.2. Context d’aplicació
Els alumnes un cop al congrés, participaran en diferents taules d’experts on hauran de
treballar sobre diferents casos, i de manera cooperativa, hauran d’obtenir una metodologia
el més global possible per tal de resoldre aquests problemes de genètica, i com a producte
final hauran de redactar un article científic sobre la metodologia obtinguda. En aquest article
hi haurà els apartats següents: Resum, introducció, metodologia obtinguda i conclusió (on
avaluaran els resultats obtinguts).
2.3. Treball per competències
2.3.1. Competències transversals
➢ Competència comunicativa:
A la seqüència didàctica es treballa la competència comunicativa a cada sessió
transversalment. Els alumnes hauran de fer ús del llenguatge oral i escrit en diferents
formats, des del més informal quan discuteixin en petits grups per la resolució de
problemes, fins a la presentació final on hauran de fer servir el llenguatge adient per una
conferència científica. Aquesta competència s’intentarà potenciar molt, ja que els alumnes
no han de treballar quasi mai sols, sinó que s’han de comunicar contínuament amb l’entorn.
➢ Competència en gestió i tractament de la informació:
Aquesta competència es tractarà poc en la seqüència didàctica. Tota la informació que rebin
els alumnes els serà seleccionada per les professores per tal d’optimitzar el temps però sí
que seran ells els encarregats de crear el coneixement necessari per poder-ne fer un anàlisi
ràpid i adequat al coneixement científic. Durant tot el procés seran els alumnes els
encarregats de valorar la qualitat del coneixement creat.
➢ Competència digital:
Aquesta competència no es tractarà durant la seqüència didàctica.
➢ Competència en recerca:
A la seqüència didàctica es parteix des d’un objectiu clar però sense uns passos definits on
cada alumne haurà de guiar-se de les eines de la recerca per assolir els resultats. La
recerca per a la metodologia de resolució de problemes més eficient es farà de manera
individual i grupal per assegurar uns resultats més rics.
![Page 5: Unitat didàctica sobre genètica mendeliana per a 2n de](https://reader036.vdocuments.co/reader036/viewer/2022080300/62e8904b328f173d3b6cd71f/html5/thumbnails/5.jpg)
➢ Competència personal i interpersonal:
Des de l’inici de la seqüència didàctica, els alumnes s’encaren a unes activitats
d’autoconeixement del que saben i el que no sobre genètica mendeliana. La consciència del
coneixement propi i el treball en grup, promouen un seguit de situacions en les que la
competència personal i interpersonal ha d’actuar i tots els alumnes han de ser capaços
d’intervenir, ser emprenedors, empàtics i assertius.
➢ Competència en el coneixement i interacció amb el món:
Aquesta competència es presenta en el mateix context de la seqüència didàctica, on els
alumnes són tractats com a científics en un congrés i on se’ls planteja un repte realista dins
de la comunitat científica. S’intentarà potenciar més la competència d’interacció amb el món
plantejant preguntes de temes amb controvèrsia lligats amb la genètica per estimular el
creixement d’un coneixement crític de la matèria.
2.3.2. Competències d’àmbit cientificotècnic
➢ Competència en indagació i investigació:
Es treballarà aquesta competència a l’hora de crear un model que inclogui totes les
excepcions que es trobin al llarg de la seqüència didàctica. Hauran de fer una recerca tan
àmplia com sigui possible per assegurar que la metodologia obtinguda és la més adequada
possible.
➢ Competència en la comprensió de la naturalesa de la ciència:
Es treballarà la naturalesa de la ciència al llarg de tota la seqüència didàctica de manera
que els alumnes hauran d’inventar una metodologia per resoldre problemes i a mesura que
resolen més casos, revisar el mètode i canviar-lo quan sigui necessari perquè s’ajusti el
màxim possible a tots els casos. Ells mateixos seran encarregats de crear el mètode i
científicament ser crítics per millorar-lo.
➢ Competència en la comprensió i capacitat d’actuar en el món físic:
Es treballarà aquesta competència gràcies al plantejament de tots els casos de genètica
mendeliana a partir de casos contextualitzats i possibles. A partir de la resolució d’aquests
casos s’intentarà comprendre el món físic on es donen.
2.4. Objectius d’aprenentatge
2.4.1. Objectius Conceptuals
OC1) Saber definir els conceptes de genotip, fenotip, dominant, recessiu,
homozigot, hemizigot, heterozigot i encreuament prova, i aplicar-los de forma
adequada en situacions problema contextualitzats
OC2) Ser capaç de resoldre problemes de monohibridisme i dihibridisme.
OC3) Aplicar els problemes en casos de herència lligada al sexe i autosòmica.
OC4) Saber interpretar la recombinació.
2.4.2. Objectius Procedimentals
OP1) Interpretar enunciats de problemes correctament.
OP2) Diferenciar la informació rellevant per resoldre els problemes.
![Page 6: Unitat didàctica sobre genètica mendeliana per a 2n de](https://reader036.vdocuments.co/reader036/viewer/2022080300/62e8904b328f173d3b6cd71f/html5/thumbnails/6.jpg)
OP3) Expressar els resultats obtinguts de forma científica i entenedora.
OP4) Redactar un article segons les bases científiques actuals.
2.4.3. Objectius Actitudinals
OA1) Mostrar una actitud positiva i receptiva davant les activitats plantejades
OA2) Escoltar activament les aportacions dels companys
OA3) Aprendre a treballar en grup
OA4) Pensar de manera autònoma i creativa
OA5) Cooperar amb els companys per resoldre les activitats plantejades
OA6) Autoregular l’aprenentatge
OA7) Utilitzar el coneixement científic per argumentar solucions als problemes
plantejats
OA8) Mostrar esperit crític per ser capaç d’autoavaluar-se i coavaluar als companys
2.5. Continguts i consideracions al voltant dels continguts
Per una banda hi ha els continguts de batxillerat segons el currículum establert pel Decret
142/2008, que són els següents:
● Al Segon curs de Batxillerat, els alumnes haurien de saber:
○ Resolució de problemes de monohibridisme i dihibridisme en casos
d’herència autosòmica i lligada al sexe.
○ Interpretació de la recombinació
Per altra banda, els continguts que demanen ser assolits per les proves PAAU, són els
següents:
● Conceptes de genotip, fenotip, dominant, recessiu, homozigot, hemizigot, heterozigot
i encreuament prova.
● Resolució de problemes de monohibridisme i dihibridisme en casos d’herència
autosòmica i lligada al sexe.
● Interpretació de la recombinació.
2.5.1. Què han fet abans
Durant el primer curs de batxillerat, els alumnes han après conceptes sobre genètica
mendeliana com és l’aplicació d’herència d’un sol caràcter, resolució de problemes d’un sol
caràcter, la determinació dels diferents mecanismes de determinació del sexe, i finalment la
resolució de problemes d’herència lligada al sexe.
Aquests conceptes, junt amb conceptes nous que es donaran a segon curs de batxillerat,
faran el total del que han de saber segons currículum i per demanda de les PAAU, per tant
en el segon de batxillerat s’hauran de refrescar els conceptes que es van treballar a primer
de batxillerat.
2.5.2. Idees prèvies
Al ser una seqüència didàctica basada en repassar molts conceptes que ja coneixen i
introduir-ne molt pocs de nous, les idees prèvies relacionades amb els conceptes haurien de
![Page 7: Unitat didàctica sobre genètica mendeliana per a 2n de](https://reader036.vdocuments.co/reader036/viewer/2022080300/62e8904b328f173d3b6cd71f/html5/thumbnails/7.jpg)
ser mínimes. Tot i això abans de resoldre problemes complexos, treballarem els conceptes
un a un per detectar si hi ha idees prèvies
2.5.3. Què faran després
Després faran l’examen de selectivitat, els que vulguin accedir a cursos universitaris, i els
alumnes que vulguin cursar carreres de la branca biosanitària, els seus coneixements
assolits a batxillerat, els servirà com a base i fonaments per poder-ne assolir més i de més
complexitat.
2.6. Seqüència didàctica
![Page 8: Unitat didàctica sobre genètica mendeliana per a 2n de](https://reader036.vdocuments.co/reader036/viewer/2022080300/62e8904b328f173d3b6cd71f/html5/thumbnails/8.jpg)
Sessió 1
Objectius Continguts tractats en la sessió Competències
OC: 1, OP: OA: 1 -8
Resolució de problemes de monohibridisme i dihibridisme en casos d’herència autosòmica i lligada al sexe. Conceptes de genotip, fenotip, dominant, recessiu, homozigot, hemizigot, heterozigot i encreuament prova
Competències transversals: Competència comunicativa, competència en tractament i gestió de la informació, competència en recerca, Competència personal i interpersonal i competència en el coneixement i interacció amb el món. Competències d’àmbit: Competència en la comprensió de la naturalesa de la ciència
Temporització Fase del cicle - Títol Descripció de l‘activitat Materials i recursos
10’ Obertura Presentació de les professores, el context d’aprenentatge de la seqüència didàctica i criteris d’avaluació. Repartició de targetes d’identificació del congrés i explicació dels criteris del congrés (quin tipus de procés és, què demana el problema i com es resol) i les parts per l’article científic final (resum, introducció, metodologia i conclusions).
Targeta d’identificació Pissarra i retoladors.
30’ Exploració - Pots ser un expert del congrés?
Relacionar cartes amb els noms i les definicions de conceptes relacionats amb la genètica mendeliana. Posada en comú i resolució dels dubtes que hagin anat sortint al Racó de Dubtes amb els post-its.
Cartes de conceptes + definicions Post-its
20’ Competició de Kahoot de conceptes i problemes bàsics de genètica. La puntuació d’aquest quizz determinarà l’ordre dels autors de l’article científic, explicar la importància de l’ordre de signants en un article.
Kahoot ,telèfons mòbils amb connexió a Internet
Gestió de l‘aula Mesures d’atenció a la diversitat
Per relacionar els conceptes amb les seves definicions i respondre preguntes es posaran en parelles i treballaran de forma autònoma. La posada en comú es farà en gran grup i tots els alumnes podran intervenir per resoldre dubtes dels companys. S’intentarà que tots els alumnes participin.
Es posaran un gran nombre de preguntes i conceptes que hagin de respondre perquè cada parella en faci tants com pugui. En la competició individual hi haurà preguntes de diferents nivells perquè els alumnes més avançats puguin posar a prova el que recorden i la resta resoldre les preguntes fàcils i qüestionar-se què necessiten aprendre.
Avaluació / Regulació
![Page 9: Unitat didàctica sobre genètica mendeliana per a 2n de](https://reader036.vdocuments.co/reader036/viewer/2022080300/62e8904b328f173d3b6cd71f/html5/thumbnails/9.jpg)
La sessió 1 està destinada a recordar els conceptes que ja saben per poder regular el seu coneixement durant les següents sessions. La sessió servirà perquè coneguin els criteris d’avaluació. Les puntuacions del Kahoot marcaran en quin ordre els estudiants firmaran l’article científic final. Per fer la regulació farem el “Racó dels dubtes”.
Sessió 2
Objectius Continguts tractats en la sessió Competències
OC: 2,3,4 OP: 1,2,3 OA: 1-8
Resolució de problemes de monohibridisme i dihibridisme en casos d’herència autosòmica i lligada al sexe. Conceptes de genotip, fenotip, dominant, recessiu, homozigot, hemizigot, heterozigot i encreuament prova
Competències transversals: Competència comunicativa, competència en tractament i gestió de la informació, competència en recerca, Competència personal i interpersonal, competència en el coneixement i interacció amb el món. Competències d’àmbit: Competència en indagació i investigació Competència en la comprensió de la naturalesa de la ciència Competència en la comprensió i capacitat d’actuar en el món físic
Temporització Fase del cicle - Títol Descripció de l‘activitat Materials i recursos
5’ Iniciació Recordatori de la sessió anterior. Repassar els conceptes tractats en la sessió anterior
Cada 10’ (total 40’)
Aplicació_1er Workshop del Congrés
Els grups es posaran en les diferents taules, n’hi haurà 4 amb 4 exercicis diferents cada una. Els alumnes hauran de resoldre el problema en 10’ seguint els criteris establerts pel congrés que estaran plasmats en una base d’orientació que hauran d’anar omplint per cada exercici, i se’ls repartirà una per cada exercici i grup. Cada grup tindrà 4 bases d’orientació que haurà d’anar omplint per cada exercici.
4 problemes de genètica mendeliana diferents 4 bases d’orientació per grup (16 en total) Cronòmetre digital al projector
15’ Posada en comú dels resultats del 1er Workshop
Entre tots es posarà en comú els resultats obtinguts i aniran sortint dubtes que hauran de resoldre, primer entre ells i després participaran les professores. Co-avaluació dels grups de treball
Pissarra Retoladors Full co-avaluació
Gestió de l‘aula Mesures d’atenció a la diversitat
![Page 10: Unitat didàctica sobre genètica mendeliana per a 2n de](https://reader036.vdocuments.co/reader036/viewer/2022080300/62e8904b328f173d3b6cd71f/html5/thumbnails/10.jpg)
Es faran grups de 3 o 4 persones (4 grups en total) i es posaren junts al voltant d’una o dos taules de treball. Cada grup tindrà un problema a resoldre diferent al dels altres. Cada 10’ els grups aniran rotant d’exercici, amb la intenció de passar pels 4 exercicis diferents de cada taula. Els últims 10’-15’ de classe posada en comú.
Els grups es faran heterogenis.
Avaluació / Regulació
La co-avaluació del grup un 5% de la nota final. La regulació es farà en la posada en comú, ja que s’hauran d’aclarir dubtes i els alumnes sabran que han d’estudiar més.
Sessió 3
Objectius Continguts tractats en la sessió Competències
OC: 2,3,4 OP: 1,2,3 OA: 1-8
Resolució de problemes de monohibridisme i dihibridisme en casos d’herència autosòmica i lligada al sexe. Conceptes de genotip, fenotip, dominant, recessiu, homozigot, hemizigot, heterozigot i encreuament prova
Competències transversals: Competència comunicativa, competència en tractament i gestió de la informació, competència en recerca, Competència personal i interpersonal, competència en el coneixement i interacció amb el món. Competències d’àmbit: Competència en indagació i investigació Competència en la comprensió de la naturalesa de la ciència Competència en la comprensió i capacitat d’actuar en el món físic.
Temporització Fase del cicle - Títol Descripció de l‘activitat Materials i recursos
35’ Aplicació - Resol un cas real En grups de 3 o 4 hauran de resoldre un problema complex i fer la seva respectiva base d’orientació. Tots els membres del grup han d’entendre a la perfecció el problema.
Problemes de cas
25’ Aplicació - Presenta el teu cas Per sorteig, s’escollirà un representant de cada grup que haurà de sortir a la pissarra i explicar el problema a la resta d’alumnes. També explicarà com l’han solucionat i quins passos han seguit per fer-ho, és a dir, la base d’orientació.
Paperets amb noms d’alumnes Rúbrica co-avaluació presentació
![Page 11: Unitat didàctica sobre genètica mendeliana per a 2n de](https://reader036.vdocuments.co/reader036/viewer/2022080300/62e8904b328f173d3b6cd71f/html5/thumbnails/11.jpg)
Gestió de l‘aula Mesures d’atenció a la diversitat
Els grups seran de 3 o 4 persones i de nova formació (diferents als de la sessió anterior). Tots els membres del grup hauran de cooperar per entendre el problema a la perfecció. Les presentacions es faran amb tots els alumnes mirant a la pissarra i els representants dels grups triaran com explicar el seu cas. Se’ls donarà una rúbrica perquè cada alumne avaluï al company que presenta, i després per grups hauran de consensuar una nota comú, per tant hauran d’entregar una rúbrica per grup.
Si algun grup acaba el problema molt d’hora, se li donaran problemes addicionals perquè completi la base d’orientació. Els grups seran heterogenis.
Avaluació / Regulació
Les presentacions dels diferents grups seran avaluades per la resta dels companys i comptaran un 10% de la nota final. El factor aleatori que determina el representant del grup farà que tots els membres del grup tingui molt clar el cas i la solució a aquest i entregaran la base d’orientació. Les bases d’orientació entregades al professor valdran un 15% de la nota final.
Sessió 4
Objectius Continguts tractats en la sessió Competències
OC: 2,3,4 OP: 1,2,3 OA: 1-8
Resolució de problemes de monohibridisme i dihibridisme en casos d’herència autosòmica i lligada al sexe. Conceptes de genotip, fenotip, dominant, recessiu, homozigot, hemizigot, heterozigot i encreuament prova
Competències transversals: Competència comunicativa, competència en tractament i gestió de la informació, competència en recerca, Competència personal i interpersonal, competència en el coneixement i interacció amb el món. Competències d’àmbit: Competència en indagació i investigació Competència en la comprensió de la naturalesa de la ciència Competència en la comprensió i capacitat d’actuar en el món físic
Temporització Fase del cicle - Títol Descripció de l‘activitat Materials i recursos
![Page 12: Unitat didàctica sobre genètica mendeliana per a 2n de](https://reader036.vdocuments.co/reader036/viewer/2022080300/62e8904b328f173d3b6cd71f/html5/thumbnails/12.jpg)
20’ Síntesi-Metodologia Es retornaran les bases d’orientació fetes per cada alumne, i entre tots farem una base d’orientació comuna per resoldre els exercicis.
Bases orientació alumnes
40’ Aplicació- Redacció article científic Tota la classe haurà d’escriure un article científic amb la base teòrica, la metodologia per resoldre els problemes i concloent el seu grau d’utilitat. Primer cada alumne escriurà un esbós individual. Seguint la metodologia de 1-2-5 hauran de consensuar els articles escrits per tots els alumnes per acabar tenint un únic article.
Exemples de com és un article científic.
Gestió de l‘aula Mesures d’atenció a la diversitat
Primer, entre tots farem la base d’orientació, i després per realitzar l’article. els alumnes començaran fent un esbós individual del que hi hauria d’haver, després es posaran per parelles i ho posaran en comú, i després es posaran en grups de 5 per obtenir dos articles, i finalment es posarà en comú a nivell de grup classe i es prepararà un article únic. Finalment, tot el grup classe podrà manifestar dubtes.
Es treballarà tant individualment, en petit i gran grup per facilitar que tots els alumnes treballin com se sentin més còmodes.
Avaluació / Regulació
La regulació la faran en el consens en petit grup i després amb el grup classe, i també durant el forum on sorgiran dubtes. No hi ha avaluació concreta en aquesta sessió.
Sessió 5
Objectius Continguts tractats en la sessió Competències
![Page 13: Unitat didàctica sobre genètica mendeliana per a 2n de](https://reader036.vdocuments.co/reader036/viewer/2022080300/62e8904b328f173d3b6cd71f/html5/thumbnails/13.jpg)
OC: 2,3,4 OP: 1,2,3 OA: 1-8
Resolució de problemes de monohibridisme i dihibridisme en casos d’herència autosòmica i lligada al sexe. Conceptes de genotip, fenotip, dominant, recessiu, homozigot, hemizigot, heterozigot i encreuament prova
Competències transversals: Competència comunicativa, competència en tractament i gestió de la informació, Competència personal i interpersonal, competència en el coneixement i interacció amb el món Competències d’àmbit: Competència en la comprensió i capacitat d’actuar en el món físic
Temporització Fase del cicle - Títol Descripció de l‘activitat Materials i recursos
50’’ Aplicació - Els problemes del congrés Se’ls donarà a cada alumne un problema, a tots el mateix i l’hauran de resoldre seguint la metodologia que ells han consensuat i establert com a experts, i així verificaran el producte i si calen modificacions.
Problemes (3 o 4)
10’’ Aplicació - Clausura congrés Es farà una mica de debat amb el grup classe per veure si els ha ajudat o no a resoldre els problemes.
Gestió de l‘aula Mesures d’atenció a la diversitat
Els alumnes es posaran en taules individuals i separades. Es prepararà un problema d’una llargada moderada per poder donar temps als dubtes de tot l’alumnat que sorgeixi a l’inici de la sessió
Avaluació / Regulació
Els problemes s’hauran d’entregar als professors i valdran un 70% de la nota final.
![Page 14: Unitat didàctica sobre genètica mendeliana per a 2n de](https://reader036.vdocuments.co/reader036/viewer/2022080300/62e8904b328f173d3b6cd71f/html5/thumbnails/14.jpg)
2.7. Criteris d’avaluació
L’avaluació que durem a terme serà una avaluació continuada. Els alumnes treballaran
majoritàriament fent dinàmiques de grup amb treball autònom, on les professores
aniran guiant el seu treball, per tal de poder realitzar la tasca final demanada, que és la
de redactar un article científic sobre la metodologia de resolució de problemes de
genètica Mendeliana. Per la elaboració d’aquest article els alumnes hauran de fer
treball d’autoregulació fent bases d’orientació, resoldre exercicis, etc.
Al final de la unitat, pretenem que els alumnes siguin capaços de:
1. Definir els conceptes de genotip, fenotip, dominant, recessiu, homozigot,
hemizigot, heterozigot i encreuament prova.
2. Interpretar els enunciats de problemes correctament.
3. Diferenciar la informació rellevant per resoldre els problemes.
4. Expressar els resultats obtinguts de forma científica i entenedora.
5. Redactar una metodologia de forma científica, per la correcta resolució dels
problemes de genètica Mendeliana i la seva justificació..
6. Aplicar els conceptes i metodologies de forma adequada en situacions
contextualitzades.
7. Analitzar la descripció d’una investigació que han fet de forma conceptual i del
mètode utilitzat, i treure conclusions dels resultats obtinguts i argumentar-los.
8. Saber treballar en grup i arribar a acords per un objectiu comú.
L’avaluació es durà a terme amb la repartició dels següents percentatges:
● Co-avaluació entre els alumnes (5%): Se’ls donarà una graella amb diferents
ítems a avaluar sobre el comportament de cada membre del grup durant el
treball en grup.
● Presentació d’un problema (10%): Cada alumne tindrà una rúbrica per
avaluar la presentació del company/a que presenta el problema, després ho
hauran de posar en comú per grups i entregar una sola rúbrica avaluativa per
grup. Es valorarà l’expressió oral, la metodologia emprada per la resolució del
problema, i la seva justificació.
● Base d’orientació individual (15%): L’alumne haurà d’entregar la base
d’orientació realitzada després de fer els exercicis de les sessions
corresponents. Es valorarà la justificació de cada pas a seguir.
● Examen final (70%): Es posaran 3 o 4 exercicis de selectivitat del tema tractat,
i s’avaluarà l’assoliment dels coneixements tractats durant les sessions.
2.8. Criteris generals d’atenció a la diversitat
El grup de 2n de Batxillerat de Biologia consta de 4 nois i 6 noies. En general, l’actitud
és positiva tot i que una mica passiva. La gran majoria d’alumnes, en excepció d’un
alumne que intervé molt sovint, participen a classe però només quan és necessari.
També hi trobem una alumna amb timidesa extrema i dificultats per relacionar-se amb
els companys
![Page 15: Unitat didàctica sobre genètica mendeliana per a 2n de](https://reader036.vdocuments.co/reader036/viewer/2022080300/62e8904b328f173d3b6cd71f/html5/thumbnails/15.jpg)
Per fomentar que tots els alumnes participin, s’ha planejat la seqüència didàctica amb
molt treball grupal. S’espera que cada sessió els alumnes aprenguin a treballar amb
diferents companys però que sigui en petits grups per facilitar les aportacions de
tothom.
Els ritmes d’aprenentatge són diferents per cada alumne així que el treball en grup
també serà beneficiós pels alumnes que van més lents, ja que tindran el suport dels
companys del grup per poder acabar la feina. Tot i així, s’han preparat més exercicis i
material pels grups que acabin les tasques més ràpid que la resta de la classe.
Tant les activitats a l’aula com els ítems avaluats al final de la seqüència didàctica es
presentaran en diferents formats per avaluar tot tipus de capacitats. Un exemple de la
diversitat de format són; presentació oral, resolució de problemes, competició de
Kahoot, redacció de l’article, creació de la base d’acció...
Durant tota la seqüència didàctica es potenciaran les discussions en grup i que
demanin dubtes tant en petit grup com davant de tota la classe.
2.9. Connexió amb altres matèries
La seqüència didàctica està relacionada amb l’assignatura de matemàtiques perquè
els alumnes han de fer càlculs senzills de probabilitat saber-ho expressar tant amb
fórmules matemàtiques com amb taules.
La valoració de les implicacions socials de la genètica es poden relacionar amb
l’assignatura de filosofia i ciutadania i la manera d’argumentar els resultats i comunicar
les implicacions socials de la genètica es relaciones amb les llengües en les que es
comuniqui.
![Page 16: Unitat didàctica sobre genètica mendeliana per a 2n de](https://reader036.vdocuments.co/reader036/viewer/2022080300/62e8904b328f173d3b6cd71f/html5/thumbnails/16.jpg)
3. Material d’aula
TARGETES PARTICIPANTS AL CONGRÉS DE GENÈTICA
MENDELIANA
1r CONGRÉS DE
GENÈTICA MENDELIANA
Optimització en la resolució de casos Març 2018, MANRESA
Dra. M. TEJERO
1r CONGRÉS DE
GENÈTICA MENDELIANA
Optimització en la resolució de casos Març 2018, MANRESA
Dr. A. SALMI
1r CONGRÉS DE
GENÈTICA MENDELIANA
Optimització en la resolució de casos Març 2018, MANRESA
Dra. B. ROSELL
1r CONGRÉS DE
GENÈTICA MENDELIANA
Optimització en la resolució de casos Març 2018, MANRESA
Dra. A. LÓPEZ
1r CONGRÉS DE
GENÈTICA MENDELIANA
Optimització en la resolució de casos Març 2018, MANRESA
Dr. D. GARRIDO
1r CONGRÉS DE
GENÈTICA MENDELIANA
Optimització en la resolució de casos Març 2018, MANRESA
Dra. S. BORREGO
1r CONGRÉS DE
GENÈTICA MENDELIANA
Optimització en la resolució de casos Març 2018, MANRESA
Dra. M. ALEGRE
1r CONGRÉS DE
GENÈTICA MENDELIANA
Optimització en la resolució de casos Març 2018, MANRESA
Dra. A. QUINTANA
1r CONGRÉS DE
GENÈTICA MENDELIANA
Optimització en la resolució de casos Març 2018, MANRESA
Dr. A. RAMIREZ
1r CONGRÉS DE
GENÈTICA MENDELIANA
Optimització en la resolució de casos Març 2018, MANRESA
Dr. S. SINGH
![Page 17: Unitat didàctica sobre genètica mendeliana per a 2n de](https://reader036.vdocuments.co/reader036/viewer/2022080300/62e8904b328f173d3b6cd71f/html5/thumbnails/17.jpg)
JOC DEFINICIONS DE CONCEPTES DE GENÈTICA
MENDELIANA
HAPLOIDE
És la cèl·lula que conté un sol
joc de cromosomes.
DIPLOIDE
És la cèl·lula que conté dues
còpies semblants de cada
cromosoma.
GÀMETA És una cèl·lula haploide produïda pels òrgans
germinal dels mascles o les femelles que es
fusiona amb una altra durant
la fecundació en organismes que
es reprodueixen sexualment
AL·LEL
Cadascuna de les formes alternatives
que pot presentar un gen que ocupa el
mateix lloc en un cromosoma
determinat o en dos cromosomes
homòlegs, i que expressa diferentment
un mateix caràcter.
FENOTIP
Conjunt de caràcters visibles
que un organisme presenta
com a resultat de la interacció
entre el seu genotip i el medi
ambient
![Page 18: Unitat didàctica sobre genètica mendeliana per a 2n de](https://reader036.vdocuments.co/reader036/viewer/2022080300/62e8904b328f173d3b6cd71f/html5/thumbnails/18.jpg)
DOMINANT
Són aquells al·lels que es
manifesten sempre
RECESSIU
Són aquells al·lels que només es
manifesten en estat homozigot
HOMOZIGOT Individu que té els al·lels que
determinen un caràcter iguals
HETEROZIGOT
Individu que té els al·lels que
determinen un caràcter
diferents
![Page 19: Unitat didàctica sobre genètica mendeliana per a 2n de](https://reader036.vdocuments.co/reader036/viewer/2022080300/62e8904b328f173d3b6cd71f/html5/thumbnails/19.jpg)
MONOHIBRIDISME
Tipus d’unió entre dues races
que es diferencien en un sol
parell d’al·lels
DIHIBRIDISME
Tipus d’encreuament entre dos
individus que tenen dos gens
dial·lèlics no lligats a la segregació
mendeliana a què dóna lloc aquest
encreuament.
HERÈNCIA
AUTOSÒMICA
Herència transmesa pels
cromosomes no sexuals o
autosomes .
HERÈNCIA
LLIGADA AL SEXE
És aquell tipus d’herència
genètica en la qual, el gen que
determina un determinat tret,
es troba en els cromosomes
sexuals.
GENOTIP
És la dotació d’al·lels que té
un individu per un caràcter
![Page 20: Unitat didàctica sobre genètica mendeliana per a 2n de](https://reader036.vdocuments.co/reader036/viewer/2022080300/62e8904b328f173d3b6cd71f/html5/thumbnails/20.jpg)
JOC DEL KAHOOT DE GENÈTICA MENDELIANA
https://create.kahoot.it/details/bio-2n-bat-genetica-mendeliana/fbdc5af2-
ed39-4683-a315-76bca6622168
EXERCICIS PROBLEMA
Problema 1
En els mamífers, la visió en color és exclusiva
dels
primats. Aquest caràcter es deu a l’existència de
gens que codifiquen pigments específics per a
cadascun dels colors bàsics.
En les espècies de micos d’Amèrica, la capacitat
de visió dels colors vermell, groc i verd depèn de
tres al·lels codominants del gen de l’opsina, situat
al cromosoma X (XVM: vermell; XG: groc; XVD:
verd).
Una femella que veu el vermell i el groc s’aparella amb un mascle que veu el
verd. Escriviu el genotip de cadascun, feu l’esquema de l’encreuament i
calculeu les proporcions esperades, genotípiques i fenotípiques, en la
descendència.
[1 punt]
Genotip dels progenitors:
Encreuament:
Proporcions genotípiques i fenotípiques esperades de la descendència:
![Page 21: Unitat didàctica sobre genètica mendeliana per a 2n de](https://reader036.vdocuments.co/reader036/viewer/2022080300/62e8904b328f173d3b6cd71f/html5/thumbnails/21.jpg)
Problema 2
La hipercolesterolèmia familiar és una malaltia genètica autosòmica que
afecta els receptors del colesterol. Aquests receptors, unes proteïnes situades a
la membrana plasmàtica, reconeixen les lipoproteïnes que transporten el
colesterol i les fan entrar a l’interior de la cèŀlula. El mal funcionament dels
receptors comporta nivells alts de colesterol a la sang.
El primer diagnòstic de la hipercolesterolèmia familiar s’obté per mitjà d’una
anàlisi de sang. Amb una alimentació equilibrada i si no hi ha altres factors
que els modifiquin, els nivells de colesterol en els adults poden ser els
següents:
Homes Dones
Homozigots per l’al·lel
normal 150-250 mg·dL-1 75-175 mg·dL-1
Heterozigots 250-450 mg·dL-1 175-400 mg·dL-1
Homozigots per l’al·lel de la
hipercolesterolèmia familiar >450 mg·dL-1 >400 mg·dL-1
Els valors per sobre dels 250 mg· dL–1 en els homes i dels 175 mg· dL–1 en
les dones es consideren propis de la hipercolesterolèmia.
La hipercolesterolèmia familiar és deguda a la mutació d’un gen del
cromosoma 19.
Pel que fa als nivells de colesterol en la sang que es mostren en la taula
anterior, quin tipus de relació (dominància, codominància o herència
intermèdia) s’esdevé entre l’aŀlel normal i el de la hipercolesterolèmia
familiar? Justifiqueu la resposta. [1 punt]
Tipus de relació entre els al·lels esmentats:
Justificació:
![Page 22: Unitat didàctica sobre genètica mendeliana per a 2n de](https://reader036.vdocuments.co/reader036/viewer/2022080300/62e8904b328f173d3b6cd71f/html5/thumbnails/22.jpg)
Problema 3
La síndrome d’encefalopatia neurogastrointestinal mitocondrial (MNGIE) és
una malaltia genètica que inactiva d’una manera irreversible tot el
funcionament dels mitocondris, i que s’hereta seguint un patró d’herència
autosòmic recessiu. Les persones que la pateixen presenten problemes
gastrointestinals i de debilitat muscular, entre d’altres.
Una família té dos fills mascles: un la pateix i l’altre no. Els pares d’aquesta
família, cap dels quals no pateix la malaltia, volen tenir un altre fill. [1 punt]
a) Dibuixeu l’arbre genealògic d’aquesta família amb els dos fills ja nascuts, i
indiqueu clarament el genotip i el fenotip de tots els membres. Feu servir
quadrats per a representar els mascles i rodones per a les femelles. En cas que
pateixin MNGIE, ombregeu-los. Especifiqueu clarament la nomenclatura que
utilitzeu.
b) Quina probabilitat hi ha que el nou fill també tingui MNGIE? Quina és la
probabilitat que sigui portador de l’aŀlel que provoca la malaltia? Justifiqueu
la resposta (no tingueu en compte el sexe d’aquest descendent hipotètic).
![Page 23: Unitat didàctica sobre genètica mendeliana per a 2n de](https://reader036.vdocuments.co/reader036/viewer/2022080300/62e8904b328f173d3b6cd71f/html5/thumbnails/23.jpg)
Problema 4
Al començament del 2011 la revista Nature va publicar un article sobre el
genoma del goriŀla. El coneixement del genoma del goriŀla ha permès saber la causa de l’albinisme del
Floquet de Neu, una mutació del gen SLC45A2, localitzat en el cromosoma 4.
Se sap que els pares del Floquet de Neu no eren albins i que estaven estretament
emparentats. Completeu la taula següent fent servir la lletra A (majúscula) per a
designar l’aŀlel normal i la a (minúscula) per a l’aŀlel causant de l’albinisme: [1 punt]
Genotip dels progenitors i del Floquet de Neu i encreuament que el va generar:
Càlcul de la probabilitat que tenia el Floquet de tenir un germà normal (no albí).
![Page 24: Unitat didàctica sobre genètica mendeliana per a 2n de](https://reader036.vdocuments.co/reader036/viewer/2022080300/62e8904b328f173d3b6cd71f/html5/thumbnails/24.jpg)
Problema 5
L’any 2008, científics de la Universitat del Caire van dur a terme estudis genètics de diverses mòmies, entre les quals hi havia la del faraó Tutankhamon, per reconstruir-ne la dinastia. La primera tasca que emprengueren els investigadors va ser obtenir mostres de teixit ossi de les mòmies, per a aïllar-ne el DNA.
Un dels objectius d’analitzar i comparar el DNA de
diverses mòmies era esbrinar possibles parentius per
a reconstruir les dinasties faraòniques de l’antiga
civilització egípcia. [1 punt]
a) El parentiu entre els individus masculins es va poder esbrinar fàcilment, comparant només el DNA del cromosoma Y. Per què n’hi ha prou amb aquesta anàlisi?
b) Per a esbrinar el parentiu entre dones o entre individus de sexes diferents,
es van analitzar setze seqüències repetitives del DNA (de la a a la p). Aquests
fragments de DNA contenen una seqüència de bases que es repeteix un
nombre determinat de vegades. Per a esbrinar el grau de parentiu entre
individus, es compten les seqüències (de la a a la p) en les quals coincideix el
nombre de repeticions i es descarten les seqüències en què aquest nombre és
diferent. Com més coincidències hi ha, més emparentats estan els individus.
En la taula següent es mostren les dades corresponents a tres mòmies. Quines
dues són les que estan emparentades més directament? Expliqueu com heu
arribat a aquesta conclusió.
Seqüències repetitives del DNA i nombre de repeticions presents
Mòmia a b c d e f g h i j k l m n o p
Yuya 1
1
1
3
6 1
5
2
2
2
7
2
9
3
4
8 1
0
1
2
1
2
9 1
2
2
0
2
5
Akhenaton 1
0
1
2
1
5
1
5
1
6
2
6
2
9
3
4
1
1
1
3
1
6
1
9
9 2
2
2
0
2
3
Tutankhamo
n
1
0
1
2
1
0
1
5
1
6
2
6
2
9
3
4
8 1
3
1
9
1
9
6 1
2
2
3
2
3
![Page 25: Unitat didàctica sobre genètica mendeliana per a 2n de](https://reader036.vdocuments.co/reader036/viewer/2022080300/62e8904b328f173d3b6cd71f/html5/thumbnails/25.jpg)
Problema 6
Hi ha càncers que tenen un component hereditari. Un dels més documentats és
un tipus de càncer de mama produït per una mutació del gen BRCA1,
localitzat al cromosoma 17. El gen BRCA1 funcional és un gen supressor de
tumors. Quan el gen mutat es troba en heterozigosi, augmenta
significativament la probabilitat de tenir càncer.
En l’arbre genealògic següent,
els individus marcats en negre
han donat positiu en l’anàlisi
d’aquest gen mutat en un dels
dos cromosomes
(independentment que hagin
tingut la malaltia o no). Això els
confereix una alta susceptibilitat
a tenir càncer al llarg de la vida.
A l’individu IV-3, que és menor
d’edat, encara no se li ha fet
l’anàlisi.[1 punt]
a) Des del punt de vista d’aquesta susceptibilitat, l’aŀlel mutat es comporta
com a dominant. Fent servir una nomenclatura adequada, indiqueu el genotip
de tots els individus de la taula següent, pertanyents a aquest arbre genealògic,
des del punt de vista de la susceptibilitat a tenir aquest càncer pel que fa a
aquest gen.
![Page 26: Unitat didàctica sobre genètica mendeliana per a 2n de](https://reader036.vdocuments.co/reader036/viewer/2022080300/62e8904b328f173d3b6cd71f/html5/thumbnails/26.jpg)
b) L’últim fill de la família, a qui encara no s’ha fet l’anàlisi, farà els divuit
anys aquest any (és l’individu IV-3) i se li farà la prova. Quina probabilitat hi
ha que tingui l’aŀlel mutat? Feu l’encreuament i justifiqueu-ho mitjançant una
taula de Punnett. Encreuament:
Taula de Punnet:
Probabilitat de tenir l’al·lel mutat:
![Page 27: Unitat didàctica sobre genètica mendeliana per a 2n de](https://reader036.vdocuments.co/reader036/viewer/2022080300/62e8904b328f173d3b6cd71f/html5/thumbnails/27.jpg)
Problema 7
Un nen d’onze anys salvat per un trasplantament de cèl·lules mare
de les seves germanetes.
Quan tenia 8 anys, a l'Izan li van
diagnosticar adrenoleucodistròfia
(ADL), una malaltia hereditària
associada a mutacions d’un gen situat al
cromosoma X, que impedeix un
metabolisme correcte dels àcids grassos.
La patologia afecta principalment el
teixit nerviós i causa la mort en edats
primerenques.
L’Izan podrà viure gràcies al naixement de les seves germanes bessones. El procés
que va dur a terme l’equip mèdic, mitjançant diagnòstic genètic preimplantacional
(DGP), va consistir en la selecció genètica dels embrions sans generats per
fecundació in vitro que fossin també immunològicament compatibles amb el germà
malalt. Això va permetre que les bessones nasquessin lliures de la malaltia i al mateix
temps poguessin ser donants. El tractament es va dur a terme amb cèl·lules mare del
cordó umbilical i de la medul·la òssia d’una de les bessones. Al cap de poc temps,
l'Izan va disminuir la seva afectació neurològica.
Adaptacio feta a partir d’un text publicat a
Ara (13 juny 2012)
Utilitzant la simbologia indicada i una nomenclatura escaient, elaboreu l’arbre
genealògic d’aquesta família (el pare, la mare, el fill afectat i les dues
bessones). Indiqueu també el genotip d’aquests 5 individus i determineu el
patró d’herència de l’ADL. [1 punt]
= Home sà
= Home amb ADL
= Dona sana
= Dona amb ADL
Nomenclatura:
Arbre genealògic:
![Page 28: Unitat didàctica sobre genètica mendeliana per a 2n de](https://reader036.vdocuments.co/reader036/viewer/2022080300/62e8904b328f173d3b6cd71f/html5/thumbnails/28.jpg)
Genotip de:
Pare de l’Izan:
Mare de l’Izan:
Izan:
Germana 1 de l’Izan:
Germana 2 de l’Izan:
Tipus d’herència de l’ADL:
Problema 8
L’asma és una malaltia causada per la inflamació de la mucosa respiratòria
dels bronquis. Aquesta inflamació provoca la disminució de l’espai per on
passa l’aire i dificulta la respiració. Els factors que fan que una persona sigui
asmàtica són múltiples i intervenen components genètics i ambientals.
L’illa habitada més remota de la Terra és Tristan da Cunha, al bell mig de l’Atlàntic
sud. La meitat dels seus 275 habitants pateixen asma. Atès que l’aire de Tristan da
Cunha és un dels més nets del món, el Dr. Zamel de la Universitat de Toronto va
sospitar que els habitants de l’illa podien patir una forma d’asma d’origen
exclusivament genètic. L’anàlisi de mostres de DNA dels illencs va mostrar que la seva
forma d’asma era deguda a un al·lel poc freqüent d’un gen localitzat al braç curt del
cromosoma 11, anomenat ESE3. [1 punt]
a) En el següent pedigrí els símbols de color
negre representen persones amb asma.
![Page 29: Unitat didàctica sobre genètica mendeliana per a 2n de](https://reader036.vdocuments.co/reader036/viewer/2022080300/62e8904b328f173d3b6cd71f/html5/thumbnails/29.jpg)
Justifiqueu si l’al·lel responsable de l’asma a l’illa és dominant o recessiu.
Tipus d’herència:
Justificació:
b) Quina és la probabilitat que l’individu II-1 sigui heterozigot?
![Page 30: Unitat didàctica sobre genètica mendeliana per a 2n de](https://reader036.vdocuments.co/reader036/viewer/2022080300/62e8904b328f173d3b6cd71f/html5/thumbnails/30.jpg)
Problema A
L’any 1984, per a commemorar el centenari de la mort de Mendel, uns
científics de la Universitat de Brno (República Txeca), situada a prop del
convent on Mendel va realitzar els seus experiments, van repetir alguns dels
històrics encreuaments que van permetre enunciar les lleis de l’herència
biològica. Concretament, van triar pesoleres segons els caràcters següents: la
forma de la beina (inflada o arrugada) i el color de les flors (blanques o
violetes).
Van encreuar una pesolera amb beines inflades i flors blanques amb una altra
que tenia beines arrugades i flors violetes. Ambdues eren línies pures. En la
primera generació (F1), totes les pesoleres tenien les beines inflades i les flors
violetes. Després van obtenir la segona generació (F2), per autofecundació de
les pesoleres de la F1. La taula següent mostra els resultats que van obtenir:
Resultats F2 Beines inflades Beines arrugades
Flors violetes 3935 1325
Flors blanques 1305 438
1) Justifiqueu els resultats obtinguts a la F1. No us oblideu d’utilitzar una
nomenclatura adequada ni d’esmentar el tipus de relació per a cada parella
d’al·lels. [1 punt]
Nomenclatura:
Relació entre al·lels:
Justificació dels resultats de la F1:
![Page 31: Unitat didàctica sobre genètica mendeliana per a 2n de](https://reader036.vdocuments.co/reader036/viewer/2022080300/62e8904b328f173d3b6cd71f/html5/thumbnails/31.jpg)
2) Responeu les qüestions següents, relatives a la F2. [1 punt]
a) Calculeu la proporció en què apareixen els diferents fenotips de la F2. Feu
un esquema o una taula que expliqui per què s’obtenen aquestes proporcions.
b) En una visita guiada als camps on es van fer aquests experiments, un
estudiant va preguntar si amb aquests resultats és possible saber si el gen que
determina la forma de les beines i el gen que determina el color de les flors es
troben en un mateix cromosoma o bé en cromosomes diferents. Què li
respondríeu? Justifiqueu la resposta.
![Page 32: Unitat didàctica sobre genètica mendeliana per a 2n de](https://reader036.vdocuments.co/reader036/viewer/2022080300/62e8904b328f173d3b6cd71f/html5/thumbnails/32.jpg)
Problema B
El marciment vascular del tomàquet és una patologia provocada per algunes
variants del fong Fusarium oxysporum. Una empresa que vol produir derivats
del tomàquet demana als enginyers agrònoms si és possible obtenir una
varietat de tomaqueres que sigui resistent al fong i que produeixi tomàquets de
mida grosa.
Per a obtenir-la, els enginyers disposen de dues varietats de tomaquera: una és
resistent al fong i produeix tomàquets petits, i l’altra hi és sensible i produeix
tomàquets grans. Totes dues varietats són línies pures i cada caràcter és
regulat per una parella d’aŀlels.
1. Per iniciar la recerca, es duen a terme una sèrie d’encreuaments entre les
dues varietats de tomaqueres. En la primera generació filial, el 100 % de les
tomaqueres obtingudes són resistents al fong i produeixen tomàquets petits.
Escriviu els genotips i els fenotips de la generació paterna i de la primera
generació filial i justifiqueu el patró d’herència. Indiqueu clarament la
simbologia utilitzada per a cadascun dels aŀlels. [1 punt]
Simbologia:
Genotips de la generació paterna i els seus corresponents fenotips:
Genotip primera generació filial i el seu corresponent fenotip:
![Page 33: Unitat didàctica sobre genètica mendeliana per a 2n de](https://reader036.vdocuments.co/reader036/viewer/2022080300/62e8904b328f173d3b6cd71f/html5/thumbnails/33.jpg)
Patró d’herència i justificació:
2. L’autofecundació dels individus de la primera generació filial origina una
segona generació filial amb els resultats següents:
Resultats F2 Resistents Sensibles
Tomàquets petits 3841 1261
Tomàquets grans 1233 415
Calculeu la proporció en què apareixen els diferents fenotips. [1 punt]
3. Feu una taula amb els genotips derivats d’aquest encreuament i expliqueu
per què, a partir d’aquests genotips, s’obtenen aquestes proporcions
fenotípiques. [1 punt]
Problema C
L’any 1930 el metge Karl Landsteiner va rebre el Premi Nobel pel descobriment
dels grups sanguinis.
Landsteiner va descobrir que a la membrana dels eritròcits hi ha glicoproteïnes A i B que es
comporten com a antígens. Una persona del grup A té anticossos contra la glicoproteïna B, de
![Page 34: Unitat didàctica sobre genètica mendeliana per a 2n de](https://reader036.vdocuments.co/reader036/viewer/2022080300/62e8904b328f173d3b6cd71f/html5/thumbnails/34.jpg)
manera que si entra sang del grup B en el seu corrent circulatori, aquesta sang és atacada pel
sistema immunitari. De la mateixa manera, algú del grup sanguini B té anticossos contra l’antigen
A. Les persones del grup 0 no tenen ni antigen A ni antigen B, però tenen anticossos contra tots
dos. Les persones del grup AB no tenen anticossos contra cap dels antígens.
Traducció i adaptació feta a partir del text de J. M. Mulet. La ciencia en la sombra. Barcelona:
Destino, 2016
1. Abans de fer transfusions de
sang, sempre s’analitzen els
grups sanguinis del donant i del
receptor per tal d’evitar
incompatibilitats. [1 punt]
a) Basant-vos en el text anterior i
en la imatge de la dreta, apliqueu els vostres coneixements d’immunologia i
acabeu d’emplenar la taula següent, en què s’indica si la transfusió seria viable
o no en cada cas. [0,6 punts]
b) Justifiqueu la resposta indicada en la taula per al cas que el donant sigui del
grup B i el receptor del grup AB. [0,4 punts]
2. Landsteiner també va descobrir el sistema Rh, que
depèn de la presència o l’absència d’un altre antigen
en els eritròcits. Les persones amb l’aŀlel D tenen
l’antigen Rh a la membrana dels eritròcits. Si una
persona té aquest antigen, és del grup Rh positiu i el
seu sistema immunitari no genera anticossos contra
l’antigen Rh; en canvi, les persones que no tenen
aquest antigen són del grup Rh negatiu i el seu
sistema immunitari sí que en genera. [1 punt]
![Page 35: Unitat didàctica sobre genètica mendeliana per a 2n de](https://reader036.vdocuments.co/reader036/viewer/2022080300/62e8904b328f173d3b6cd71f/html5/thumbnails/35.jpg)
a) Quan es produeix una demanda de sang, els donants més soŀlicitats són els
que tenen la combinació dels grups 0 i Rh negatiu. Des del punt de vista
immunològic, quina és la raó per la qual hi ha tanta demanda d’aquest tipus de
sang? [0,5 punts]
b) Quan una dona amb Rh negatiu està embarassada i el fetus té Rh positiu, pot
ser que durant el part passi sang del fill a la mare; en aquest cas, la mare
sintetitza anticossos anti-Rh. Si es torna a quedar embarassada i novament el
fetus té Rh positiu, aquest patirà una anèmia greu (destrucció d’eritròcits)
durant la gestació. En zones sense atenció sanitària, aquesta situació pot ser
problemàtica. Expliqueu per què es produeix aquesta anèmia en el fetus, tenint
en compte que les cèŀlules sanguínies no travessen la placenta, però que els
anticossos anti-Rh sí que la travessen. [0,5 punts]
![Page 36: Unitat didàctica sobre genètica mendeliana per a 2n de](https://reader036.vdocuments.co/reader036/viewer/2022080300/62e8904b328f173d3b6cd71f/html5/thumbnails/36.jpg)
3. La taula següent mostra els aŀlels que codifiquen els antígens dels sistemes
AB0 i Rh. Suposeu que un home del grup AB amb Rh negatiu i una dona del
grup 0 amb Rh positiu (el pare d’ella és del grup 0 amb Rh negatiu) volen tenir
descendència. Escriviu els genotips dels dos membres de la parella i els
gàmetes que forma cadascun dels membres; tot seguit, feu l’encreuament i
indiqueu les proporcions de la descendència. Feu servir la simbologia indicada
en la taula. [1 punt]
![Page 37: Unitat didàctica sobre genètica mendeliana per a 2n de](https://reader036.vdocuments.co/reader036/viewer/2022080300/62e8904b328f173d3b6cd71f/html5/thumbnails/37.jpg)
![Page 38: Unitat didàctica sobre genètica mendeliana per a 2n de](https://reader036.vdocuments.co/reader036/viewer/2022080300/62e8904b328f173d3b6cd71f/html5/thumbnails/38.jpg)
BASE D’ORIENTACIÓ
Què he fet? Com? Perquè?
Saber què em demanen. Buscar pregunta final de
l’apartat
No calcular apartats
innecessaris
Extreure tota la informació
necessària del text
Subratllar o tornar a escriure
dades que serveixen per la
pregunta final.
Tenir en compte totes les
variables i aconseguir un
resultat més encertat
Designar una nomenclatura pel
cas.
Buscar lletres adients als gens
i a la seva relació de
dominància.
Clarificar tota la informació
en pocs símbols.
Fer esquema
dels
encreuaments
previs a les
dades que em
donen.
Dibuixar
pedigrí de la
família que
tenim
informació
Depenent de les dades que
em donin.
Clarificar els encreuaments i
facilitar la comprensió global
del cas.
Designar si el gen és en un
cromosoma autosòmic o sexual
Veient si el sexe del portador
d’un al·lel afecta en la
transmissió d’aquest.
Diferenciar com s’haurà de
tractar la relació dels al·lels
dels diferents parentius.
Donar la relació de dominància
dels al·lels
Veient quina proporció de
fenotips descendents o
antecedents tinc.
Per ajudar a la predicció de
genotips i fenotips d’altres
individus relacionats.
Determinar si els diferents gens
tenen herència lligada o
independent.
Només si hi ha dos o més
gens. Calcular si té mateixes
proporcions d’herència de
Punnet
Entendre el tipus d’herència
i el grau d’independència
dels diferents factors.
Predir genotips
generació F2
Completar
pedigrí
Amb la nomenclatura pels
genotips.
Per ampliar la informació del
cas a tractar o poder fer
prediccions.
Calcular la
proporció de
fenotips a F2
Calcular
possibles
fenotips i
genotips de
descendents
Proporcions per quadre de
Punnet o amb càlculs de
probabilitat bàsica
Per prendre decisions en el
futur on és determinant
saber les probabilitats de
cada al·lel que tindran els
descendents
![Page 39: Unitat didàctica sobre genètica mendeliana per a 2n de](https://reader036.vdocuments.co/reader036/viewer/2022080300/62e8904b328f173d3b6cd71f/html5/thumbnails/39.jpg)
Què he fet? Com? Perquè?
![Page 40: Unitat didàctica sobre genètica mendeliana per a 2n de](https://reader036.vdocuments.co/reader036/viewer/2022080300/62e8904b328f173d3b6cd71f/html5/thumbnails/40.jpg)
COAVALUACIÓ DE TREBALL EN GRUP
2n BATXILLERAT BIOLOGIA
Nom E
XC
EL·L
EN
T
BÉ
CO
RR
EC
TE
JUS
T
Tota
l
Observacions Firma
Tot el grup:
![Page 41: Unitat didàctica sobre genètica mendeliana per a 2n de](https://reader036.vdocuments.co/reader036/viewer/2022080300/62e8904b328f173d3b6cd71f/html5/thumbnails/41.jpg)
CATEGORIES EXCEL·LENT - 4 BÉ - 3 CORRECTE - 2 JUST - 1
El grup ha funcionat
correctament?
El grup s’organitza i col·labora. Bona
planificació i alt compromís de tots el
membres.
El grup s’organitza amb una
mínima intervenció de la
consultora. Es nota la
col·laboració
El grup s’organitza però requereix la
consultora per resoldre conflictes. Treball
mínimament planificat.
Conflictes constants que requereixen
la intervenció de la consultora.
Treball massa individualista.
Implicació del grup Tothom s’ha implicat molt. Tots han col·laborat però a
diferents nivells. Quasi tothom s’ha implicat i completat
les seves tasques. Només una part del grup s’ha
implicat en algunes tasques.
Autonomia del grup Els problemes han estat solucionats dins
del grup i les solucions s’han trobat entre
tots.
Gairebé sempre hem trobat
solucions per nosaltres mateixos. S’ha necessitat ajuda de la
consultora algunes vegades. Hem necessitat ajuda de la
consultora contínuament.
Acords i
planificació
Tothom ha expressat la seva opinió i s’ha
sentit escoltat, arribant a acords conjunts
i planificant bé el treball.
La feina s’ha avançat però sense
arribar a acords.
No hi han hagut conflictes però no tots
hem participat en discussions i
planificació.
Hi han hagut conflictes en les
tasques de discussió.
![Page 42: Unitat didàctica sobre genètica mendeliana per a 2n de](https://reader036.vdocuments.co/reader036/viewer/2022080300/62e8904b328f173d3b6cd71f/html5/thumbnails/42.jpg)
RÚBRICA DE COAVALUACIÓ Presentació oral exercicis_ Biologia 2n Batxillerat Puntuació del 1 al 10
CONTINGUT A AVALUAR ALUMNE GRUP 1 ALUMNE GRUP 2 ALUMNE GRUP 3
Saben què se’ls demana en
l’exercici?
Han fet l’esquema de les dades
que se’ls dona?
Tenen clars els conceptes de
gen, al·lel, genotio, fenotip,
dominant, recessiu, homozigot,
heterozigot, etc a l’hora de
resoldre el problema?
Manifesten tenir dubtes en el
procés de resolució del
problema?
L’expressió oral és correcta
perquè utilitza els conceptes
correctament i parla amb
propietat?
![Page 43: Unitat didàctica sobre genètica mendeliana per a 2n de](https://reader036.vdocuments.co/reader036/viewer/2022080300/62e8904b328f173d3b6cd71f/html5/thumbnails/43.jpg)
L’expressió és fluida i explica el
desenvolupament dels exercicis
ordenadament i amb
coherència?
La seva explicació t’ha ajudat a
resoldre els teus dubtes?
Has entès bé el problema i
resultats exposats?
TOTAL
![Page 44: Unitat didàctica sobre genètica mendeliana per a 2n de](https://reader036.vdocuments.co/reader036/viewer/2022080300/62e8904b328f173d3b6cd71f/html5/thumbnails/44.jpg)
EXAMEN FINAL DE SEQÜÈNCIA DIDÀCTICA
EXAMEN DE BIOLOGIA: GENÈTICA MENDELIANA DE 2N DE BATXILLERAT
NOM I COGNOMS:
DATA:
Problema 1
La pesta porcina és una malaltia contagiosa causada per un
virus que afecta els animals. Aquesta infecció pot tenir dues
manifestacions clíniques: pot produir símptomes lleus (porcs
resistents) o pot ser mortal (porcs sensibles). S’investiga si
la causa d’aquesta diferència en la mortalitat pot ser deguda
a la presència d’un al·lel que confereixi resistència alsporcs
portadors.
Per a fer aquesta anàlisi s’han encreuat repetidamente porcs mascle i femella (és a dir, porcs i
truges) que han patit la forma lleu de la pesta porcina, i s’ha obtingut una línia pura de porcs
resistents. També s’han encreuat els descendents de porcs i truges que han mort d’aquesta
malaltia, i s’ha obtingut una línia pura de porcs sensibles.
S’han utilitzat animals d’aquestes línies pures per a fer els encreuaments següents:
![Page 45: Unitat didàctica sobre genètica mendeliana per a 2n de](https://reader036.vdocuments.co/reader036/viewer/2022080300/62e8904b328f173d3b6cd71f/html5/thumbnails/45.jpg)
Responeu a les qüestions següents: [1 punt]
a) Raoneu si l’al·lel que determina la resistència és dominant o recessiu, i si l’herència
d’aquest caràcter és autosòmica o està lligada al sexe.
Relació entre els al·lels
Al·lel dominant o recessiu?
Justificació:
![Page 46: Unitat didàctica sobre genètica mendeliana per a 2n de](https://reader036.vdocuments.co/reader036/viewer/2022080300/62e8904b328f173d3b6cd71f/html5/thumbnails/46.jpg)
Tipus d’herència
Autosòmica o lligada al sexe?
Justificació:
b) Assigneu els genotips als esquemes d’aquests encreuaments (indiqueu-hi els genotips dels
animals implicats).
2. Volem conèixer el genotip d’una de les truges resistents de la F2. Expliqueu raonadament
quin encreuament faríeu per a determinar-lo. [1 punt]
![Page 47: Unitat didàctica sobre genètica mendeliana per a 2n de](https://reader036.vdocuments.co/reader036/viewer/2022080300/62e8904b328f173d3b6cd71f/html5/thumbnails/47.jpg)
Problema 2
En la pel·lícula de George Miller L’oli de
la vida (1992), el protagonista, en Lorenzo,
és un nen afectat per adrenoleucodistròfia
(ALD). L’ALD és una malaltia hereditària,
causada per una mutació d’un gen localitzat
al cromosoma X, que provoca un
deteriorament progressiu i irreversible del
sistema nerviós.
Els pares i els avis d’en Lorenzo estan sans.
La germana de la mare té un fill que també
està afectat per la mateixa malaltia.
1) Dibuixeu l’arbre genealògic de la família d’en Lorenzo, indiqueu-ne els genotips i
justifiqueu el patró d’herència.
Representeu els homes amb un quadrat i les dones amb un cercle; deixeu en blanc les figures
dels individus sans i ombregeu les dels individus afectats per la malaltia. Indiqueu clarament
la simbologia i la nomenclatura que utilitzeu per a cadascun del al·lels. [1punt]
Simbologia i nomenclatura:
![Page 48: Unitat didàctica sobre genètica mendeliana per a 2n de](https://reader036.vdocuments.co/reader036/viewer/2022080300/62e8904b328f173d3b6cd71f/html5/thumbnails/48.jpg)
Arbre genealògic i genotips
Patró d’herència i justificació
2) En cas que en Lorenzo hagués tingut un germà, quina probabilitat hi hauria que també
hagués estat afectat per
la malaltia? I si hagués tingut una germana? Justifiqueu les respostes. [1punt]
![Page 49: Unitat didàctica sobre genètica mendeliana per a 2n de](https://reader036.vdocuments.co/reader036/viewer/2022080300/62e8904b328f173d3b6cd71f/html5/thumbnails/49.jpg)
Problema 3
Àfrica i Àsia són els únics continents on viuen elefants en estat salvatge.
Elefant africà (Loxondonta africana) Elefant asiàtic (Elephas maximus)
En un estudi sobre l’herència dels ullals en els elefants s’ha descrit que la presència
d’ullals és deguda a un aŀlel autosòmic dominant. [1 punt]
a) Quina probabilitat hi ha que un elefant neixi sense ullals si tots dos progenitors
són heterozigots per a aquest caràcter? Indiqueu la nomenclatura utilitzada, la
relació entre aŀlels i els càlculs duts a terme.
Nomenclatura utilitzada i relació entre aŀlels:
![Page 50: Unitat didàctica sobre genètica mendeliana per a 2n de](https://reader036.vdocuments.co/reader036/viewer/2022080300/62e8904b328f173d3b6cd71f/html5/thumbnails/50.jpg)
Càlcul de la probabilitat que un elefant de progenitors heterozigots neixi sense ullals:
b) Una femella heterozigota per al caràcter «ullals» s’ha encreuat sempre amb
mascles heterozigots. Quina probabilitat té que les seves quatre primeres cries
tinguin totes ullals?